Oppegård+vgs

Skolen har en handlingsplan for IKT 2007-2008

Etter at denne ble laget, har to viktige hendelser funnet sted 1. Den største er lederopplæring i fylkeskommunen våren 2007, IKT i skolen, en innføring i web 2.0 2. Fylkeskommunen har utarbeidet en plan for å sikre digital kompetanse hos alle ansatte i skolen. Denne er helt og holdent konsentrert om 1.generasjons bruk av nettet

Skolens handlingsplan for IKT må lages på nytt. Handlingsplanen nedenfor er et forsøk på å begynne. Skolesamfunnet har ikke deltatt i prosessen. De kan følge skrivingen på wikien. Denne er ment som en trening. Men mens planen lages, må det settes i verk tiltak umiddelbart. Vi starter med kompetanse, se skolens Vi starter der.


 * Handlingsplan for IKT, Oppegård videregående skole, 2007-2008**

1. Visjon 2. Teknologien (Digital infrastruktur og maskintilgang) 3. Mennesket 4. Strategier

Alle elever bruker IKT i egen læringsprosess Alle elever erfarer at skolen benytter deres egen programvare i opplæringen Alle elever er fortrolige med nettet og godt rustet teknologisk til å møte livet etter skolen Alle opplever stabilt nett med god tilgang til maskiner Alle lærere og alle i ledelsen har fått god innføring og opplæring i web 20 og kjenner seg trygge i bruken av nettet som verktøy
 * 1. Visjon**

2.1.1. Dagens situasjon Digital infrastruktur og maskintilgang
 * 2.1.Teknologi**

Skolen har i dag to løsninger på elevsiden. Den ene består av tynne klienter som kjører mot en Linux server. Den andre består av PC'er i nettverk. Til forskjell fra Holmen, kjører vi bare med XP. Maskinene er forholdsvise nye eller oppgraderte. Vi har vesentlig kablet nett, men også en del trådløse løsninger med bærebare PC. PC-tettheten er i underkant av 2 elever pr maskin, og etter hvert har skjevfordeling utjevnet seg selvom det står noe igjen. Problemet for oss, med hensyn til bruk av PC i klasserom, er klasserommenes størrelse. Elevene har ikke gene maskiner bortsett fra programområdet medier og kommunikasjon. Skolen har flere PC-sett som lærerne kan benytte i klasserommet.

Biblioteket er utstyrt med 20 bærbare arbeidsstasjoner med ladeskap, 6 stasjonære PC + 6 Linux-klienter samt at det er et tilstøtende arbeidsrom med 8 stasjonære PC i kabelnett. Det er lagt en plan for å utvikle biblioteket til mediatek.

Det er for tiden ikke anledning for elevene å bruke privat PC på skolens nettverk.

For administrasjon, ledelse, pedagogisk personale og andre ansatte er alle PC'er i nettverk. Det skilles mellom administrativt nettverk og nettverk med tilgang for elever og ansatte.Lærerne har egne bærbare PC'er med windows XP. Andre ansatte har PC-tilgang nær egen arbeidsplass.

Det er videokanoner i alle klasserom. Skrivere er plassert på bibliotek, lærerarbeidsrom, på spesialrom for MK og FO/D§H.

Hele skolen er nett-tilkoplet, enten med kabel, der det brukes stasjonære maskiner ( Eternett. Kabelkategori 5), eller trådløst med accesspunkter som dekker det meste av skolens areal. Vi har noen skyggepunkter, og nettet oppleves fra tid til annen ustabilt i deler av skolen.. Dette skyldes at løsningen har vært utviklet stegvis etter hvert som behovet har meldt seg. Det er behov for å se det hele i en sammenheng og få kartlagt alle stukturer og svakhetspunkter. Ustabilitet og treghet skyldes nok også for lite båndbredde. Bredbåndet er 8mb. Vi må ta våre forhåndsregler slik at elever og lærere ikke laster for bråndkrevende ressurser.I særlig tilgangskrevende perioder, må en tildele ulik tilgang. Skolen har 1 systemansvarlig, 2 lærlinger og 1 IKT-koordinator.IKT-koordinator er en funksjon med funksjonstillegg, ikke tidsressurs.

I Akershus fylkeskommune kjøres det fellesløsninger med hensyn til servere og drifting av disse. Dette fungerer godt for skolen vår. Akershus fylkeskommmune har også fellesløsninger knyttet til administativ og pedagogisk software / kontorstøtteprogrammer samt elektronisk læringsplattform. Det knytter seg en del usikkerhet til disse fellesløsningene. Ved vår skole knytter denne usikkerheten seg til stadige utskiftinger, anbud og utskiftinger. Det gjelder spesielt software.En har de siste årene sett at uskiftinger av spesielt kontorstøtteprogrammer og nå mulighens læringsplattformen har ført til stadig behov for opplæring i ny progamvare, mangelfull kompetanse og ustabilitet i fylket sentralt og dårlig synkronisering mellom aktiviteter sentralt og aktiviteter lokalt. Det er ikke likegyldig når i skoleåret en skifter læringsplattform eller endrer versjonen der. Det er heller ikke likegyldig når en skifter tunge kontorstøtteprogrammer eller oppgrafeder SATS. Dette har ført til arbeidsmiljømessige utfordringer knyttet til stress, usikkerhet og følelsen av inkompetanse hos ellers høyst kompetanse medarbeidere. Her ligger forøvrig en stor utfordring i det digitale rom generelt. Endringer skjer fort. Men noe styring kan en ha.

2.1.2. Ønsket situasjon Oppegård videregående skole er godt utstyrt og har en infrastruktur som i forhold til mange andre skoler er ganske god. Dersom IKT skal bli et naturlig element i opplæringen, må likevel en del forhold utbedres. Treghet eller ustabilt nettverk fører til at lærerne vegrer seg for å bruke PC og nett. Videre er det tungvint for lærerne å ha med seg PC til timene. Det vil lette situsjonen om hver elev har sin PC.Alle elever har bærbar PC Mål i 2007 :
 * Stabilt nettverk
 * Tilstrekkelig båndbredde
 * Hver elev har egen PC
 * Større grad av forutsigbarhet med hensyn til sentrale løsninger i fylkeskommunen

2.1.3. Behov for endring Skolen er ganske tilfreds med kombinasjonen kablet og trådløst nettverk. Fylkeskommunenes strategi knyttet til felles server-løsninger er også god. Men internt må nettverket utbedres og gjøres mer stabilt. Båndbredden må opp. Det arbeides båndbredde senralt i fylkeskommunen. Utfordringene gjelder de fleste skolene.

Det har kostet å få skolens digitale infrastruktur og digitalt utstyr opp på det nivået det er i dag. Det er vel neppe de store investeringskostnadene som ligger foran oss, men kostnader knyttet til vedlikehold, oppgraderinger og utskrifting av gammelt utstyr. Dette har ikke skolen god nok plan for Videre vil Kompetanseløftets forutsetning, hver elev sin PC, kreve endringer knyttet til programvare og opplæring som bedrer sikkerheten. En særlig utfordring og endring knytter seg til det elektriske nettet og stikkontakter. Med økt bruk av bærbar PC, må elevene ha tilgang til elektrisitet der de sitter. Her må legges en plan for dette.

Skolen må også få til noen endringer knyttet til økonomisk internkontroll. Det "spises" scartkabler, CD/DVD og annet løst utstyr. Det produseres mye papir, og det er en del uvettig bruk av det digitale utstyret som sliter på det og er kostnadskrevende.

Det legges inn i planen mål for
 * software, strategi for utskrifting
 * nettstabilitet og båndbredde
 * sikkerhetstiltak og elektriske oppgraderinger i forbindelse med bruk av privar PC
 * økonomi og økonomisk internkontroll

2.1.4. Alternative strategier

Nett og båndbredde Her kan en velge å leie inn ekstern bistand for å kartlegge nettverket og behovet for oppgraderinger.Alternativet er å samarbeide med sentralleddet i fylkeskommunen. I fylkeskommunens handlingsplan for IKT 2007-2009 ligger det noen mål knyttet til dette. Skal våre planer om et kraftstøt for IKT i 2007 være mulig, må skolen satse på eget initiativ og hyre inn ekstern bistand. Det settes av milder til dette i 2007. Konsekvenser for ikke å gjøre det, er at skolen sakker akterut i den digitale utvikling og utfordring. Når det gjelder båndbredde, vil det være svært viktig at fylkeskommunen fremskaffer anbud. Båndbredde er dyrt, og det kan fort bli en uendelig kostnad som bare aksellererer.

Software, en strategi for oppgradering og utskifting Det er en evig diskusjon internt om behov knyttet til både maskinvare og programvare. Den store diskusjonen går på open office contra microsoft. Her følger skolen fylkeskommunens målsetting, åpen programvare, men skolen er svært i tvil om dette er et riktig valg både av hensyn til økonomi og av hensyn til de muligheter som ligger av gartis programvare knyttet til microsoft i web 2.0 Foreløpig velger skolen det lojale alternativet, men her trengs en diskusjon. Når det gjelder fagrelatert programvare, er tilbyderne mange, ønsker om "siste nytt" uttalt både fra elever og lærere er strerke og nettets muligheter benyttes lite. Vi er inne i et stort marked. Skolen må vise stor grad av gode holdninger knyttet til redelighet, forsvarlig bruk av offentlige midler, miljø og forbruk og ikke minst moral knyttet til lovlig og ulovlig bruk av programvare. Alternative strategier er å la markedet styre seg selv. Brukerne uttrykker hva de trenger. En tar for seg av microsofts frie programmer på nettet selvom en ellers bruker open office. Dette alternativet kan ikke skolens leder akseptere uten å komme på kant med skolens generelle læreplan og de verdier skolen ellers skal bygger på. Brukerne må bli hørt, men den pedagogiske og verdimessige diskusjonen må pågå kontinuerlig og før beslutning tas. Samarbeid med andre skoler og ikke minst bedriftene ute, vil kunne avhjelpe noe i forhold til behov for det aller nyeste til en hver tid.

Sikkerhetstiltak og strøm Her har en alternativene knyttet til grader av sikkerhet. Skolen er i dag for opptatt av sikkerhet. Det kan henge sammen med den tradisjonen skolen har med å ha kontroll over elevaktivitetene og læringen. Her er en lang vei å gå. Dette blir et tema senere i oppgaven. Likevel må en regne med at elever og kanskje også andre vil forsøk å hacke seg inn på skolens nettverk. Egnet programvare og overvåkning av nettet, kan være et alternativ sammen med generell opplæring i dataatferd, skrevne og uskrevne lover. Den digitale tid har ikke endret noe på det evige spørsmål om menneskelig atferd, akseptabel eller uakseptabel. Disse spørsmålene er evige og kan ikke brukes som argument for å hemme digital utvikling. Strømopplegg og kloke løsninger med hensyn til strømskinner, - rør osv., må utarbeides av folk som kan vise til erfaringer. Her er mange hensyn å ta; HMS, pedagogisk variasjon og mulighet for å variere møbleringen i et rom.

Sikring av utstyr, økonomisk internkontroll Kontroll er et begrep som ikke vekker positive assosiasjoner i skolen. En strategi er å fortsette som før, holde peptalks og ellers stole på brukerne, men se utstyr forsvinne og bli ødelagt. Økonomisk internkontroll kan bli et positivt ladet begrep om resultatet blir a) godt håndtering av utstyr b) god økonomistyring c) mer utstyr og d) letterere tilgang til utstyr som er i orden.

Utrygghet knyttet til skifte av plattformer og software sentralt i fylket Skolen har dessverre ingen innflytelse med hensyn til felles kontorstøtteprogrammer og organisering rundt disse samt den pedagogiske læringsplattformen. Konsekvenser for organisasjonen er at den har en beredskap. Beredskapen er egne kompetansemidler som setts inn der kompetansehevingen i fylket sentralt ikke er tilstrekkelig.

2.1.5. Konsekvenser for organisasjonen Rektor rolle som leder med beslutningsmyndighet, svekkes ikke. Rektor må gå foran i dialogen, se utfordringene, holde målet og visjonen oppe og tørre å ta de økonomiske beslutninger som er nødvendige og stille krav.
 * Det blir viktig å holde ansvarsfordelingen oppe og kjent. Oppgaver og ansvar må beskirves i stillingsinstrukser og funksjonsbeskrivelser. IKT-koordinator får en sentral rolle
 * Dialog som styringsverktøy blir viktig mht fagrelatert software
 * Å få skolen så på bena digitalt, forutsetter at den benytter nye muligheter i opplæringen. IKT blir et prioritert område i budsjett og opplæring
 * Opplæring i og bruk av digitale hjelpemidler og læringsplattformen har til nå vært frivillig. Nå er skolen nådd en milepæl. Nå settes det opp mistekrav som forplikter alle, jfr. [[file:Satsningsomr 2007-2009 omforent.doc]]
 * Det kommer til å bli en del uro og frustrasjon knyttet til ny teknologi, nye muligheter og forventninger. Dialog og opplæring blir helt sentralt. Brukerstøtte som funksjon utvikles ved skolen.


 * 3. Mennesket**

3.1. Dagens situasjon Ca. 90 % av skolens elever har nett-tilgang i heimen. Elevene våre er stort sett 2.generasjons brukere og bruker nettet med alle de muligheter som ligger der for læring, informasjon, samhandling, egenpresentasjoner, krativ utfoldelse og misbruk. Dette er en ukjent verden for skolen. Lærernes gjennomsnittsalder er høy. Generasjonsskiftet har enda ikke skjedd. De fleste har en oppvekst bak seg fra tiden før den digitale revolusjonen. Det er naturlig for dem å holde fast ved undervisningsformer som har fungert for dem under egen oppvekst, utdanning og som lærer tidligere. Samtidig er ungdommen som er vokst opp med en PC-mus i hånda på full fart inn i videregående skole. Dette er **homo zappiens** som er vant til "multitasking" og lenkebasert kunnskap. Dersom vi ikke gjør noen endringer, vil det skje endringer likevel. Datateknologien trenger seg på i heimene, også for den ovennnevnte "eldre" generasjon. Det nytter ikke å unnfly. Men bruken kan gå i skjev retning. I skolen må en ha en bevisst holdning til i hvilken retning læringen skal gå.Elevene lærer, som de alltid har gjort, på ulike arenaer, men nå er forskjellen mellom læringsarenaene så stor, at skolen taper på alle fronter dersom det ikke skjer endringer.

Noen lærere vil sikkert fortsatt mene at det er nettopp god "gammeldags" undervisning elevene trenger i en verden som er stadig mer preget av medienes påvirkning. Et alternativ er å stille spørsmålene:
 * Hvordan kan vi hente det beste fra pedagogikken til å gi elevene den tilpassede opplæringen de har krav på.
 * Hvilke nye muligheter gir IKT i dagens pedagogikk ?
 * Hva sier forskningen om læring ved hjelp av IKT?
 * Hvilken rolle skal skolen spille, og har den også en samfunnsrolle utover det individuelle?

En kan en ikke overse det faktum at IKT / datateknologien er sentral innenfor all samfunnsutvikling i dag. Dersom det ikke skjer endringer i skolen innen fem år, vil skolen tape i konkurranse med andre, den vil miste status og bli utsatt for massiv kritikk.

Mange vil bli fortrolig med teknologien uansett. Men uten systematisk oppfølging og opplæring i skolen, vil vi være med å å utvikle nye sosiale skillelinjer. Den vil gå mellom de som er digitalt kompetente og de som ikke klarer å henge med. Det er 10 % av elevene som ikke er på nett hjemme.Viktige mål blir derfor at alle skal
 * 3.2. Nye sosiale skillelinjer**
 * ha nett-tilgang og oppnå digitale ferdigheter
 * få samme informasjon
 * delta i debatten
 * erverve seg kompetanse som etterspørres
 * få kunnskap og kompetanse som i seg selv jevner ut skillelinjer

En nærmere bskrivelse av bruk av IKT, jfr.

Og mennesket har det akkurat slik det behersker omgivelsene og de forventninger som ligger der. Det er stor frustrasjon knyttet til digitale medier. Det er følelser av utilstrekkelighet, utdaterthet og B-lag. Noen overlever ved høylydte knallargumentative innspill om dataen som et middel, slettes ikke noe å bry seg om. Det er ikke noe mål. Det er til og med et annenrangs akademisk hjelpemiddel. Det viktigste er møtet mellom lærer og elev. Og det er jo riktig. Det gjelder å komme derfra til å forstå og beherske dette hjelpemidlet som kaster nytt lys over læring og læringprosesser, som er våre ungdommers verden i stor grad, og som ved riktig bruk vil fremme felles verdimål som samhandling, deling av kunnkap, kreativ utfoldelse og læring.

3.3. Behov for endring I dag strever vi med å høyne kompetansen på egen bruk av datateknologien;presentasjon, regneark og tallbehandling, statistikk, web-publisering, bildebehandling, kopling av digitalt utstyr med multimedia, digital fotografering, benytte fagrelatert forgramvare, gi informasjon på læringsplattforen, levere og motta oppgaver. Alt dette er 1.generasjon bruk av nettet. Hverken fylkeskommunen eller vår skole har tat innover seg det faktum at elevene er på web 2.0. Det utfordrer oss
 * elevene er i et sterkt læringsrom som skolen ikke har innsyn i. Elevenes læreforutsetninger i viderste forstand er et ukjent rom for lærerne
 * skolen mangler kunnskap om og refleksjon knyttet til sosial programvare, og dette verktøys mulighet for å fremme læring
 * ledelsen mangler kunnskap om å kompetanse i å benytte nye verktøy for å bedre prosesser og informasjon i organisasjonen
 * ny diskusjon om læring og læringsteorier og bruk av web 2.0

3.4. Ønsket situasjon 3.5. De viktigste utfordringene 3.6. Strategier i 2007 - 2008
 * Alle lærere og ledelsen er fortrolige med nettet slik det utvikler seg
 * Alle har fått innsyn og forståelse for elevenes bruk av nettet
 * Digital kompetanse har fått nytt innhold utover det å bruke programvare som kontorstøtte, administrasjon, informasjonsinnhenting og presentasjon, samt bruk i fag til individuelle øvelser
 * Alle har fått opplæring i web 2.0
 * Nettes muligheter for å fremme læring, er en diskusjon som pågår kontinuerlig
 * Praksis er endret
 * Motstand
 * Tid til kompetanseheving
 * Gjøre alle lærere trygge i 1.generasjons bruk av nettet, Følge fylkeskommunens opplegg . Målene her er alle fortrolige med.
 * Varsom implementering av web 2.0
 * Bruke gode og inspirerende agenter, elever og lærere
 * Rektor og ledelse ellers tar web 2.0 i bruk som ledelsesverktøy i prosesser skolen har i forkant av viktige beslutninger for å fremme medvirkning
 * Åpne opp for privat PC-bruk på skolen (elevene)
 * Gjøre nettet stabilt og båndbredden tilstrekkelig. Annet irriterer og fører til at lærere ikke bruker det.
 * Være åpen for kritikk og motforestillinger
 * Sette av tid til de pedagogiske diskusjonene om elev- og læringssyn. Friske opp teoriene
 * Tørre å utfordre eksisterende praksis

IKT har 1.prioritet våren 2007.

Ny handlingsplan for IKT 2007-2008 er under utarbeidelse

Handlingsplanen for kompetanseutvikling V 2007 er fulgt
 * Hva har skjedd på skolen i perioden januar-juni 2007 vedrørende web 2.0**

Annet
 * http://oppegaard.wikispaces.com, et vårprosjekt, ett av tiltakene i kompetanseutviklingsplanen bla. for å fremme medvirkning (uten synlig hell)
 * Det er sådd frø fra ledersamlingene på læringsplattformen til ansatte ved skolen
 * 1 lærer bruker wiki og blogg i klassen sin, se bl.a. http://2mk2-bloggen.blogspot.com/
 * 1 lærer og rektor er venner på Facebook
 * Rektor og ass.rektor har møter på Skype
 * Utsagn: Rektor har fått web 2.0 på hjernen
 * Nettverket er kartlagt for å få det mer stabilt
 * Fylkeskommunen arbeider med båndbredde
 * Det forberedes privat bruk av PC fra 01.08.2007 i forbindelse med Kunnskapsløftet
 * Ukjent hva som har engasjert og endret praksis ellers