Prosjektoppgave

OPPGAVE SOM SKAL GJENNOMFØRES FØR ANDRE MODUL

Dere skal utvikle overordnet rammeplan for endringsprosesser i egen virksomhet. Planen skal utvikles i en prosess der ledergruppen i egen organisasjon også inkluderes. Følgende deler av planen skal være med og beskrives:

1. Hva er [|nåsituasjonen] på skolen med tanke på digital infrastruktur og kompetanse? Hvor godt rustet er lærerne til å være pådrivere i endringsprosessene? Beskriv ”beste” og ”dårligste” kompetanse. Hvordan brukes IKT i praktiske pedagogiske og organisatoriske situasjoner?

2. Hva tror dere vil være situasjonen [|om fem år] dersom dere ikke gjør noen endringer fra dagens tilstand? Hva er det verste som kan skje?

3. Lag et [|drømmescenario]. Hvordan ser drømmeskolen din ut? Beskriv gjerne en konkret skoledag sett med utgangspunktet til rektor, en lærer, en elev og et foreldrepar som er skilt og har delt omsorg.

4. Hva må til for å nå [|drømmesamfunnet?]Legg spesiell vekt på å beskrive nødvendig infrastruktur, tiltak som har med kompetanse (kunnskap, holdninger og ferdigheter), hvordan skape begeistring for endringsprosessen? Hvordan bruke elevenes kompetanse og engasjement?

5. Hva ser du som de [|viktigste utfordringene] på veien mot drømmesamfunnet på kort sikt (ett år) mellomlang sikt (2-3 år) og lang sikt (4-5år)?

6. Lag en [|prioritert liste over tiltak] du vil gjennomføre i egen organisasjon. Den skal inneholde 5 tiltak på kort sikt (gjennomføres første halvår), 5 tiltak på mellomlang sikt (startes i løpet av 1-2 år) og 5 mer langsiktige tiltak.

7. Skriv en logg/blogg som viser gangen i arbeidet ditt.

 =1. Nåsituasjonen= =HOLMEN= Vi har i dag to løsninger på elevsiden. Den ene består av tynne klienter som kjører mot en Linux server. Bruken her er Open Office og nettbaserte tjenester som fungerer med Firefox nettleser. Har fungert fint, men vi fikk problemer når en klasse skulle starte med digital bildebehandling med GIMP. Mer minne og ekstra prosessor er på vei. Den andre består av PC'er i nettverk, både windows 95 og XP. Mange av PC'ene er gamle og trege. Vi er nå iferd med å bygge om PC'ene til tynne eller halvtykke klienter, og har bestilt en brukt maskin som skal fungere som server for disse. Her skal vi bruke windows operativsystem. Lærerne har bærbare PC'er med windows XP. Videokanon i noen klasserom. En del skrivere rundt omkring. Beste: Skolen har enkeltpersoner som er gode på presentasjon, regneark, web-publisering, bildebehandling, oppkopling av digitalt utstyr med multimedia, digital fotografering. Men dette er noen få enkeltpersoner. Dårligste: Sliter med innlogging og e-post og fraværsføring, bruker its-learning lite, finner ikke igjen filer. Enkel teksbehandling går greit. Skolen har 60% systemansvarlig og vi vurderer å søke om IKT-lærling. Lage presentasjoner, besvare oppgaver (tekstbehandling), søke på nettet, besøke læringsportaler, f.eks [|lokus], [|matematikk.org] og [|naturfag.no]
 * Digital infrastruktur.**
 * Kompetanse**
 * IKT i undervisningen**

I**KT til informasjonsspredning** Ved innføringen av ITSL ble det gjort en jobb med å bygge opp et intranett med faglinker, rutiner, skjemaer og daglige meldinger. Dette ble omtrent ikke benyttet da jeg tror ingen skjønte vitsen eller var i stand til utnytte det. Vi var også tidlig ute med å legge om hjemesidene til fylkets mal. En klar ulempe er det at skolens rektor heller ikke går foran i bruk av IKT. Fortsatt går mye informasjonshåndtering på papir og gule lapper til lærernes posthyller.

=OPPEGÅRD=
 * //Nåsituasjonen med tanke på digital infrastruktur og kompetanse.//**

Med hensyn til digital infrastruktur har vi i dag to løsninger på elevsiden. Den ene består av tynne klienter som kjører mot en Linux server. Den andre består av PC'er i nettverk. men til forskjell fra Holmen, kjører vi bare med XP. Maskinene er forholdsvise nye eller oppgraderte. Vi har vesentlig kablet nett, men også en del trådløse løsninger med bærebare PC. PC-tettheten er 2 elever pr maskin, og etter hvert har skjevfordeling utjevnet seg selvom det står noe igjen. Det er videokanoner i alle klasserom. Skrivere er plassert på bibliotek, lærerarbeidsrom og på spesialrom for Medier og kommunikasjon, Designe og håndverk og Formgivning. Alle ansatte har egne bærbare PC'er med windows XP.Noen av ikke-pedagogisk personale har egen arbeidsplass med stasjonær arbeidsstasjon. Administrasjonsnettet er skilt fra skolenettet som kan brukes av alle. Hele skolen er nett-tilkoplet, enten med kabel, der det brukes stasjonære maskiner ( Eternett. Kabelkategori 5), eller trådløst med accesspunkter som dekker det meste av skolens areal. Vi har noen skyggepunkter, og det er irriterende. Dette skyldes at løsningen har vært utviklet stegvis etter hvert som behovet har meldt seg. Nå jobber vi med å se det hele i en sammenheng og få kartlagt alle stukturer og svakhetspunkter. Bredbåndet er 8mb. Det er for lite. Vi må ta våre forhåndsregler slik at elever og lærere ikke laster for bråndkrevende ressurser. Skolen har 1 systemansvarlig, 2 lærlinger og 1 IKT-koordinator som har et mindre funksjonstillegg, ikke tidsressurs. Kompetansen på drifts- og koordinatorsiden er god.
 * Elevene**
 * Ansatte**
 * Skolen**

Det har skjedd en revolusjon de siste årene. Mange lærere har meget god kompetanse, men kompetansen varierer.Dette gjelder 1.generasjons bruk av nettet.
 * Kompetanse og bruk av IKT i undervisningen**
 * Beste kompetanse:** Skolen har studieretninger som betinger god datakompetanse i og med at det kreves bruk av spesiell programvare. Dette gjelder Medier og kommunikasjon og design og håndverk. Det beste er at 2 lærere som i tillegg til å beherske 1.generasjons bruk av nettet, også tar i bruk sosial programvare som wiki og blogg. Mange lærere er gode på presentasjon, regneark, web-publisering, bildebehandling, oppkopling av digitalt utstyr med multimedia, og digital fotografering. . Lærerne har vært utrolig flinke til å omstille seg fra 1998 til 2007. Det brukes mye IKT i opplæringen, Det dreier seg om informasjonsinnhenting, presentasjon og bruk av fagrelatert programvare.
 * Dårligste kompetanse:** Holmen beskriver det slik: Noen lærere sliter med innlogging og e-post og fraværsføring, De bruker its-learning lite, og finner ikke igjen filer. Enkel teksbehandling går greit.Oppegård vgs slutter seg til denne beskrivelsen og legger til : "På min maskin finnes ikke krøllalfa" Noen bruker ikke den elektroniske læringsplattformen i det hele tatt. Men lærerne er motiverte for å lære.

Ledelse og det som skjer ute i organisasjonen henger nøye sammen. Som ledelse bør vi har en klarere og handlingsfokusert strategi med hensyn til IKT i opplæringen. Bestillingen ut må bli tydeligere. Skjer det, tror vi at flere flere vil være godt rustet til å være pådrivere i endringsprosessen. Vi ser at enkelte avdelinger allerede nå er pådrivere. Spørsmålet om rustethet i endringsprosesser generelt, henger nøye sammen med organisasjonskulturen. Spørsmålet er hvor godt rustet lærere og ledere er til å ta de utfordringene som web 2.0 er med hensyn til elevsyn, lærersyn. læring og ikke minst synet på hvem som "eier" kunnskapen. Men det er nok personer i ledelsen og noen i kollegiet som kan og vil være pådrivere.
 * Hvor godt rustet er lærerne til å være pådrivere i endringsprosessene?**

Elektroniske kontorstøtteprogrammer benyttes selvsagt for bedre å kunne samhandle med fylkeskommunen, legge timeplan, uttrekk til eksamen og mye mer. Når det gjelder organisering av opplæringen, er IKT lite utnyttet. Men som nevnt ovenfor, har en ved bruk av nettet kunnet tilpasse opplæringen til elever som trenger alternative læringsarenaer. Timeplanen ligger på nettet (web-viewer). Dette betyr at vi ikke lenger behøver papirutgave, og vi kan dermed ha ulik timeplan for ulike uker. IKT - bruk og informasjon i organisasjonen er en stor utfordring. Vi ser de muligheter bruk av læringsplatformen har, og benytter denne plattformen. Vi krever at alle følger med her, men det er enkelte som ikke er fortrolig med dette. Dette er et utviklingsområde for oss. I tillegg legger vi stor vekt på å holde [|hjemmesiden] oppdatert for å gi god og aktuell informasjon til elever, foresatte og ansatte. Timeplanen for den enkelte ligger bl.a her. foruten på Skoleareana.Skolearena er et administrativt verktøy for fraværs- og karakterføring for elevene, Det fungerer noe interaktivt ved at elevene kan gå inn og rette opp fraværet sitt fra timer til dager. For å bedre medvirkning, og informasjon, benyttes læringsplattformen til informasjon om hva som foregår, hva som planlegges og hva som skal drøftes. For å sikre reell medvirkning fra både ansatte og elever, gjelder det å få informasjon ut tidlig i prosessen. Det er eget fagområde for samarbeid med tillitsvalgte. Det er planer om å opprette fagområde for AMU og miljøutvalget. Elevrådet og diverse prosjekter under elevrådet benytter læringsplattformen aktivt. Men ikke alle leser informasjonen som legges ut. Det svekker deres mulighet for medvirkning. Skolen er ikke i nærheten av å benytte interaktiv, sosial programvare i opplæring eller ledelse med et par unntak. http://oppegaard.wikispaces.com http://2mka.wikispaces.com
 * Hvordan IKT brukes i i organisatoriske situasjoner**

Oppegård vgs. er godt rustet rent teknisk og utstyrsmessig for å lykkes i arbeidet med å integrere IKT i opplæringen. Mange lærere har høy kompetanse i bruk av digitale medier i undervisningen. Men kompetansen spriker, og det er en stor prosent av våre elever svarer at de i liten grad bruker IKT i undervisningen. MP3, podcasting, wikier, blogging og diverse nettsteder for å utvikle nettverk, er ikke nevnt ovenfor. Skolen er langt fra å se, forstå eller reflektere over i hvilken grad disse mulighetene kan anvendes i skolesammenheng. Elevene er på ulike nettsteder for å møte og samhandle med andre ungdommer. De laster ned, søker opp, lærer og utvikler både kunnskaper, ferdigheter og holdninger helt utenfor skolens og ofte hjemmets korrigerende eller støttende support.Hva kan det komme til å bety? Tiden er inne for en systematik opplæring i og refleksjon og pedagogisk diskusjon om digitale medier, ikke bare læringsplattformen og kontorstøtteprogrammer.. Alle må være med. Hva skjer hvis vi ikke arbeider systematisk med dette? Hva er det verste scenariet ? Hva er drømmesituasjonen? =2.Worst case, 5 år uten noen endringer= //Hva tror dere vil være situasjonen om fem år dersom dere ikke gjør noen endringer fra dagens tilstand? Hva er det verste som kan skje?//
 * Konklusjon:**

Lærernes gjennomsnittsalder er høy. Generasjonsskiftet har enda ikke skjedd. Alle har en oppvekst bak seg fra tiden før den digitale revolusjonen. Det er naturlig for dem å holde fast ved undervisningsformer som har fungert for dem under egen oppvekst, utdanning og som lærer tidligere. Samtidig er barna som er vokst opp med en PC-mus i hånda på full fart inn i videregående skole. Dette er homo zappiens som er vant til "multitasking" og lenkebasert kunnskap. Dersom vi ikke gjør noen endringer, vil det skje endringer likevel. Datateknologien trenger seg på i heimene, også for den ovennnevnte "eldre" generasjon. Det nytter ikke å unnfly. Men bruken kan gå i skjev retning. I skolen må en ha en bevisst holdning til i hvilken retning læringen skal gå.Elevene lærer, som de alltid har gjort, på ulike arenaer, men nå er forskjellen mellom læringsarenaene så stor, at skolen taper på alle fronter dersom det ikke ksjer endringer.

Det er da en fare for at det læringsmiljøet lærerne vil tilby, er dårlig tilpasset den settingen som elevene lærer best i. Elevene vil oppleve skolen som kjedelig, uengasjerende, lite aktuell. Dette kan igjen føre til uro, skulk, elever bytter skole etc.
 * [[image:holoppski:laptop.jpg align="right"]]Worst case?**
 * Lærerne bruker lærebøker, elevene internett
 * Lærerne kjenner ikke nettet og kjenner ikke elevenes læreforutsetninger
 * Mulighetene nettet gir for bedre tilpasset opplæring, benyttes ikke
 * Mulighetene nettet gir for læring, benyttes ikke
 * Mye informasjon går tapt både for lærere og elever
 * Mulighetene nettet gir for kreativ utfoldelse og nytenkning, benyttes ikke
 * Skolen bidrar ikke til økt verdiskaping i samfunns- og næringsliv

Noen lærere vil sikkert fortsatt mene at det er nettopp god "gammeldags" undervisning elevene trenger i en verden som er stadig mer preget av medienes påvirkning. Et alternativ er å stille spørsmålet: "Hvordan kan vi hente det beste fra pedagogikken til å gi elevene den tilpassede opplæringen de har krav på. Og hvilke nye muligheter gir nettet og den programvaren som ligger der pedagogikken ? Hva sier forskningen? Dersom det ikke skjer endringer i skolen innen fem år, vil skolen tape i konkurranse med andre, den vil miste status og bli utsatt for massiv kritikk.

Kompetanse innen bruk av teknologien vil skje i alle fall skje ukontrollert, men uten systematisk oppfølging og opplæring i skolen, vil skolen være med å å utvikle nye sosiale skille linjer. Sosiale skillelinjer oppstår når ikke alle er med på
 * Nye sosiale skillelinjer**
 * å få samme informasjon
 * å delta i debatten
 * erverve seg kompetanse som etterspørres
 * å få kunnskap og kompetanse som i seg selv jevner ut skillelinjer

Datateknologien er kommet for å bli, og den vil stadig gi nye muligheter for nettverksbygging. Nettverk i seg selv utfordrer ledelse og ledelsesstrukturer. Det ser vi allerede i dag. Worsk case er at ledelse flyter, informasjon flyter, nettverkene lager sine egene mål, det utvikler subkulturer og det blir en kamp om makt. Ledelsen er ikke lenger den som holder visjonene oppe, som holder fokus på mål og er det foranskutte lyn som en ledelse må være. Medbestemmelse lider av at det utvikler seg strukturer som er utenfor leders område for innflytelse og dermed unndras medbestemmelse og drøfting slik det forutsettes i Hovedavtalen.  =3. Drømmescenario=
 * Ledelse og ledelsesstrukturer, medbestemmelse og medvirkning**

=**Hvordan ser drømmeskolen din ut?**=

Det første lærerne gjør når de kommer på jobb er å slå på PC'n og sjekke e-post og meldinger. For mange av lærerne vil det være lite nytt siden de allikevel var inne kvelden før. Mange har også vært inne i Itslearning og sjekket hvilke av elever som ikke har besvart dagens oppgaver.
 * Rektor**

Et nytt møte skal avtales og rektor bruker planleggeren i outlook for å finne et tidspunkt hvor de berørte parter kan komme. Systemansvarlig melder så at alle maskiner er oppe, netttet virker og alle skrivere er i orden.

Informasjonsflyt er blitt et fag. En er kommet langt når det gjelder å organisere ulike typer informasjon. Det er gammeldags med det klikkesystemet som i 2007 var f.eks. på ITL og ulike typer hjemmesider som det er viktig å følge med på. Likeledes popper det i dag opp melding om nytt stoff fra sider som er viktige å følge med på, f.eks. fra [|Utdanningsdirektoratet] og intranettet til [|Fylkeskommunen]. En tenker med gru på den dataspioneringen en måtte bedrive i 2007.

Elevene skal jobbe i et prosjekt der en samarbeider i fagene matematikk og naturfag. De har fått velge mellom tre forskjellige oppgaver, men de står ganske fritt i å velge dokumentasjons og presentasjonsform. Mp3 spillere taes i bruk til lydopptak, foto og video taes i bruk når elevene skal presentere sine resultater. En elev har mye fravær pga personlige forhold. Men hun kolder kontakten med medelever og lærer med chat og skype iptelefoni med kamera installert når det er viktige ting som gjennomgåes. Lærer har stor mulighet for å differensiere og tilpasse opplæringen av den enkelte elev.
 * Lærer**

Kari trenger mer ro til å fordype seg i en større oppgave. Hun foretrekker å være hjemme og følge undervisningen hjemmefra. Dette er ikke noe problem. Hun erfarer at det er mest lønnssomt læringsmessig å være på skolen, men for en periode kan hun velge alternativ arena. En naturlig bruk av datateknologien i skolen, gjør dette mulig. Dette var nok mulig også i 2007, men nå er det et naturlig alternativ til
 * Elev**

Tidligere måtte foreldrene skrive ned til hverandre hva som hadde skjedd på skolen. Nå går det meste pr e-post. Skolen holder de konakt med via læringslatformen der de kan følge med på fravær, sjekke hans digitale portefølje og se hans siste besvarelser. Dette synes Ole er greit siden han da slipper å svare på en masse spørsmål om hvordan det går. Av og til slår Ole seg litt vrang og bytter passord slik at mor og far ikke kan inn og se. Men lærerne har adressen til alle foresatte og holder jevnlig kontakt. Læreren orienterer foreldre og foresatte om hva poden driver med på skolen, kan gi viktig informasjon, invitere til nødvendige samtaler osv.
 * Foreldrepar som er skilt og har delt omsorg**

Det har utviklet seg en naturlig bruk av IKT og en kunnskap om og rutiner for hensiktmessig bruk av IKT. For 5 år siden tok sjekking av post, ITL, viktige hjemmesider, agresso, Ephorte og SATS hele dagen. Den personlige tilstedeværelsen led under skolens første famlende skritt mot den gode bruken av datateknologi. Å avvikle den hysteriske og meget slitsome bruken av IKT viste seg å henge sammen med datidens byråkratiske tenkning. Byråkratiet så først muligheten til¨å ese ut og gjøre seg enda viktigere med alle de muligheter som lå på ble bruken endret. IKT er blitt en gave, en mulighet til å opprettholde og utvikle forhold mellom mennesker, opprettholde og utvikle nye nettverk, utvikle team, til å få og gi oppmerksomhet og til å hjelpe hverandre til å lære. Nettverksbygging og kompetansebygging på tvers av fag og avdelinger påvirker ledelsesstrukturene. Skolen blir mer kunnskapsledet enn tidligere, og de ansatte og elevene blir mer selvledende.. Mye skjer rundt i organisasjonen som ikke kommer ledelsen for øre. "Frykt for straff og håp om vinning..." har fått annet innhold. Det stilles mye større krav til rektor som en styrende kraft basert på verdier og personlige relasjoner og tydelig og visjonær ledelse knyttet til mål fremfor organisering, detaljstyring av budsjett, ukentlige medbestemmelsesmøter m.v. Mye mer legges ut til team eller nettverk. Kontroll, detaljstyring, strukturer knyttet til linjeledelse og medbestemmelse er endret til klare rammeavtaler, tydelige mål, visjonær ledelse, flat ledelsesstruktur og individuelt ansvar. Her ligger også skrekkscenarier knyttet til mislighold, misbruk, korrupsjon og underslag, rettssaker knyttet til elevrettigheter osv. Men det er blitt mer personlig ansvar knyttet til dette. Den som er delegert myndighet og ansvar, er også delegert konsekvensene av mislighold. Dette har ført til mindre byråkratisk trykk og kontroll. Kvalitetssikring er **sikring av kvalitet**, ikke kontroll på at f.eks. Opplæringsloven overholdes.
 * Ledelse og administrasjon**

Timeplanen er borte. Klasserommet er borte. Det har vært en sørgeperiode med mye gråt. Klasserommet er digitalt og klasselistene er byttet ut med nettverkskoplinger og digitale adresser. Elever og lærere er organisert i faglige eletroniske nettverk. Den fysiske skolen er bygget om slik at den kan ta imot store og små nettverk når medlemmene skal samles fysisk. Den kan også ta imot for overnatting. Frekvensen av disse samlingene er fagavhengige og avhengige av hva nettverket finner mest hensiktsmessig. Teamet er tildelt ressurser som det selv disponerer. Elevene er med og disponerer selvom faglig ansvarlig har ansvaret for bruken av ressursene. Det er fremforhandlet en lærerarbeidstidsavtale der det fortsatt er årsrammer i fag. Lærer tildeles årsrammene i sin helhet, men hvor og når opplæringen finner sted, vil variere. Skoleåret følger vanlig arbeidsår. Lærerne stilles personlig til ansvar i forhold til ressurstildeling og arbeidsoppgaver, læreplanmål og skolens verdisett og lovverk ellers knyttet til lov- og styringsverk. Rektors rolle er å være et foranskutt lyn i å se muligheter, følge den teknologiske utviklingen, følge med og holde organisasjonen oppdaterte i forhold til samfunnsutvikling, nasjonale og internasjonale strømninger, nye reformer, lov- og styringsverk. Rektor er visjonær, motiverende, samlende, legger til rette for fleksibel og formålstjenlig opplæring og har mot og styrke til å ha tillit til de ansatte og delegere myndighet og ansvar til de ulike nettverk. Det er fortsatt et problem med ledelsesstukturene i det offentlige. Den tradisjonelle linjeledelsesstrukturen gjelder fortsatt i stat og på regionsnivå. Gamle delegerasjonsreglement gjelder fortsatt, og byråkratiet har est. Pressens makt er stor, og pressen er ute etter offentlig mislighold. Dette forsterker Kain merke på vår tinning: Frykt for straff og håp om vinning....Dette stiller rektor og ansatte i en vanskelig situsjon. Rektor må være en modig mann/kvinne og ha vilje og evne til å ta en avskjed med fatning. Flere hoder ruller.  =4. Hva må til for å nå drømmesamfunnet= Holmen:** Skolen har vært preget av eldre lærere og IKT-kompetansen har vært mangelfull. Men skolens ansatte har i samarbeid med ledelsen gitt seg selv tre år på å komme opp på et akseptabelt nivå. Vekt er lagt på å bli fortrolig med den nye teknologien samt å beherske grunnleggende teknikker. Når den gjelder den praktiske spisskompetansen har man satset på elevene. Med systematisk opplæring fra 1999 og opp til i dag, er IKT blitt et vanlig hjelpemiddel i så godt som alle fag. Graden varierer. Det er likevel imponerende hvordan skolens personale har greid å omstille seg om enn i varierende grad.
 * Et alternativ : Organisering av opplæringen og klasserommet**
 * Ansattes IKT-kompetanse
 * Oppegård:** Skolen har høy gjennomsnittsalder på lærerne. I 1998 var det ingen som brukte IKT i opplæringen bortsett fra lærere i informasjonsteknologi. Terskelen for å ta i bruk datateknologien var høy for de fleste.

Opplæringen har vært frivillig. I dag varierer bruken fra det mest avanserte innenfor realfagene og samfunnsfagene til mer moderat bruk av faglig programvare i de fleste fag innen de allmenne fagene. I idrettsfagene benyttes fagrelatert programvare. I formgivningsfagene varierer bruken fra bruk av Indesign og fotoshop til ikke bruk av IKT i det hele tatt bortsett fra føring av karakterer og fravær. For medier og kommunikasjon, er bruk av IKT og fagrelatert programvare en selvfølgelighet.

Vi har ikke oversikt over hvor mange som benytter de muligheter ITL gir. Vi har heller ikke oversikt over hvem som bruker ITL i kommunikasjon, veiledning og oppfølging av elevene. Her må vi satse tyngre. Men vårt inntrykk er at langt de fleste bruker ITL som kommunikasjonsmedium. Ledelsen benytter ITL som den viktigste indfromasjonskilde, men det fungerer ikke. Ikke alle leser eller følger med.

Elevrådet bruker ITL flittig. Videre er ITL et nyttig hjelpemiddel i samarbeidet mellom ledelse og tillitsvalgte.

Når det gjelder det praktisk arbeidet knyttet til dette, har skolens **elev-supergruppe** regien. Dette er elever som i faget prosjekt til fordypning utvikler en wiki med den praktisk informasjonen som lærere og elever trenger. De har også et ansvar i å bringe kunnskapen ut til elevene gjennom små workshops m.m. Skolen har vært preget av eldre lærere og IKT-kompetansen har vært mangelfull. Men skolens ansatte har i samarbeid med ledelsen gitt seg selv tre år på å komme opp på et akseptabelt nivå. Vekt er lagt på å bli fortrolig med den nye teknologien samt å beherske grunnleggende teknikker. Når den gjelder den preaktiske spisskompetansen har man satset på elevene//.
 * Holmen: Skolen** har for lengst innsett at lærernes kompetanse innen IKT alltid vil være dårligere enn de fleste av elevenes ikt-kompetanse. For lærerne blir det lagt vekt på at de skal vite om hvilke muligheter ulike teknikker gir, og hvordan de kan bruke teknologien som hjelp til å øke læringsutbyttet.
 * Elevene** kan bruke all sin kreativitet og faglige kompetanse i skolearbeidet. Datateknikken er tilgjengelig og elevene vil velge vidt forskjellige løsningsformer, alt fra tradisjonelle besvarelser til mulitmedia.

Her er mye å lære. Og det skulle være muligheter for dette. Skolen har god tilgang til PC og digitalt utstyr både for elever og lærere. det er bare å innse at lærerene vil aldri kunne nå opp til elevenes innsikt og kompetanse når det gjelder teknisk bruk og muligheter på nettet. men lærerne vil være bedre enn elevene på det å vurdere nytte, det å lære elevene opp i kritisk tenkning og utvise gode holdninger i sin omgang med dette kraftfulle medium. Infrastrukturen begynner å bli bra på Oppegård. Vi strever med stabile nettverk og må gjøre noe her. Hastigheten på bredbåndet må utvides. Kompetansen blant lærerne må utvikles. Det beskrives på en annen side. Utfordringen og begeistringen kan ligge i de muligheter som ligger i nettet i dag. Noen lærere må hjelpes til å oppdage. Å oppdage, erfare, se og bli begeistret - dette vil da gå av seg selv egentlig. Problemet er ikke å lære dette, problemet er å se nødvendigheten av å lære, det å komme i gang. En annen viktig faktor er tiden det tar. Å logge seg på nettet går fort. Det går ikke fullt så fort å logge seg av. Tiden er et problem. Uvettig bruk av datateknologien innen informasjon, byråkrati, kvalitetssikring, planlegging og så videre, får en håper er barnesykdommer. Det store skjer nå en oppdager nettet som en møteplass for å utvekle NYTTIG og relevant informasjon, skape mellommenneskelige relasjoner, nettverk og læring. Greier vi å få til dette, vil begeistringen komme. Bruke elevene? Oppegård vil se på det Holmen gjør. Tiden det tar??? Vi ser allerede i dette opplegget vårt, lederopplæringen, at vi ikke får tid til å møtes på nettet vi som allerede er litt begeistret. Hvordan får vi til denne prosessen. Nå skriver en på Holmen og en på Oppegård sammen. men det skyldes at den på Oppegård ikke har funnet ut hvordan hun lager engne sider. Derfor skriver hun i Holmen sitt.Dermed erfarer hun at samskriving er alle tiders. Nå er det ikke individet som kommer i sentrum, men de flere gjør sammen. det er det felles skrevne resultat som til slutt blir produktet. Vi er så gode som det vi får til sammen. Dette er "relativt nytt" i skolen !!!!
 * Oppegård:**// Her er Holmen kommet lengre enn Oppegård.
 * Hvordan møte utfordringene (infrastruktur, kompetanse, begeistring, bruke elevene)**

 =5. Viktigste utfordringer for å nå drømmesamfunnet= Lærernes gjennomsnittsalder er høy. Generasjonsskiftet har enda ikke skjedd. Alle har en oppvekst bak seg fra tiden før den digitale revolusjonen. Det er naturlig for dem å holde fast ved undervisningsformer som har fungert for dem under egen oppvekst, utdanning og som lærer tidligere. Samtidig er barna som er vokst opp med en PC-mus i hånda på full fart inn i videregående skole. Dette er homo zappiens som er vant til "multitasking" og lenkebasert kunnskap. Dersom vi ikke gjør noen endringer, vil det skje endringer likevel. Datateknologien trenger seg på i heimene, også for den ovennnevnte "eldre" generasjon. Det nytter ikke å unnfly. Men bruken kan gå i skjev retning. I skolen må en ha en bevisst holdning til i hvilken retning læringen skal gå.Elevene lærer, som de alltid har gjort, på ulike arenaer, men nå er forskjellen mellom læringsarenaene så stor, at skolen taper på alle fronter dersom det ikke ksjer endringer.

Det er da en fare for at det læringsmiljøet lærerne vil tilby, er dårlig tilpasset den settingen som elevene lærer best i. Elevene vil oppleve skolen som kjedelig, uengasjerende, lite aktuell. Dette kan igjen føre til uro, skulk, elever bytter skole etc.
 * [[image:holoppski:laptop.jpg align="right"]]Worst case?**
 * Lærerne bruker lærebøker, elevene internett
 * Lærerne kjenner ikke nettet, elevene lærer ikke noe om kildekritikk og etikk
 * Mulighetene IKT gir for bedre tilpasset opplæring, benyttes ikke
 * Mulighetene IKT gir for informasjon og presentasjon, benyttes ikke
 * masse informasjon går tapt både for lærere og elever
 * Mulighetene IKT gir for kreativ utfoldelse og nytenkning, benyttes ikke
 * Skolen bidrar ikke til økt verdiskaping i samfunns- og næringsliv

Noen lærere vil sikkert fortsatt mene at det er nettopp god "gammeldags" undervisning elevene trenger i en verden som er stadig mer preget av medienes påvirkning. Et alternativ er å stille spørsmålet: "Hvordan kan vi hente det beste fra pedagogikken til å gi elevene den tilpassede opplæringen de har krav på. Og hvilke nye muligheter gir IKT i dagens pedagogikk ? Hva sier forskningen? Vi må også spørre om hvilken rolle skolen skal spille. Har den også en samfunnsrolle utover det individuelle, kan en ikke overse det faktum at IKT / datateknologien er sentral innenfor all samfunnsutvikling i dag. Dersom det ikke skjer endringer i skolen innen fem år, vil skolen tape i konkurranse med andre, den vil miste status og bli utsatt for massiv kritikk.

Kompetanse innen bruk av teknologien vil skje i alle fall skje ukontrollert, men uten systematisk oppfølging og opplæring i skolen, vil skolen være med å å utvikle nye sosiale skille linjer. Sosiale skillelinjer oppstår når ikke alle er med på
 * Nye sosiale skillelinjer**
 * å få samme informasjon
 * å delta i debatten
 * erverve seg kompetanse som etterspørres
 * å få kunnskap og kompetanse som i seg selv jevner ut skillelinjer

Datateknologien er kommet for å bli, og den vil stadig gi nye muligheter for nettverksbygging. Nettverk i seg selv utfordrer ledelse og ledelsesstrukturer. Det ser vi allerede i dag. Worsk case er at ledelse flyter, informasjon flyter, nettverkene lager sine egene mål, det utvikler subkulturer og det blir en kamp om makt. Ledelsen er ikke lenger den som holder visjonene oppe, som holder fokus på mål og er det foranskutte lyn som en ledelse må være.Medbestemmelse lider av at det utvikler seg strukturer som er utenfor leders område for innflytelse og dermed unndras medbestemmelse og drøfting slik det forutsettes i Hovedavtalen.
 * Ledelse og ledelsesstrukturer, medbestemmelse og medvirkning**

 =6. Prioritert liste over tiltak= Kort sikt - vår 07** Planleggingsdag med fokus på nye tjenester i web 2.0 Planleggingsgruppe bestående av elever, lærere og leder for å se på pedagogiske utfordringer Hel dag der elever viser lærere La alle i løpet av en periode: opprette blogg, delta i wiki, pøve skype, chatte på msn, lage bokmerke i del.icio.us ITL - bruken Holdninger Fortroloighet i forhold til digitale hjelpemidler som videokanon, digitalt kamera og web-kamera Kunnskap om og ferdigheter i å veilede elevene i bruk av Nett med kritikk og vett og gode holdninger Stabilt nettverk Holde maskinparken oppdatert og øke bredbåndskapasiteten web-2.0; gradvis innføring, motivasjon bl.a.
 * Holmen vgs
 * Prioriteringer**


 * Oppegård vgs:

Problematisere "digital kompetanse " slik begrepet er omtalt i Kunnskapsløftet. Hvordan skal digital kompetanse uttrykkes i mål i de lokale læreplanene i fagene? Straks.

Kort sikt ( 1 år)**

1. Alle lærerne bruker nå e-post, fylkeskommunens system. Alle lærerne bruker program for fraværs- og karakterføring. Alle lærerne må bli fortrolige med og bruke læringsplattformen (oppdaterte arbeidsplaner, prøver, innleveringer, meldinger, personlig kontakt med elevene, karakterboka m.v.) 2. Stabilt nettverk og plan for tiltaket økt båndbredde 3. Utnytte det handlingsrommet skolen har for innføring i hva web 2.0 er
 * Samlinger der en bruke elever og lærere lærere som allerede har klassen sin på wikispaces, bloggspot eller benytter annen interaktiv og sosial programvare . Agenter for saken til motivasjon og inspirasjon
 * Ledelsen går foran, tar i bruk sosial programvare, viser, begrunner, prøver å oppmuntre til deltakelse, åpen for motstand og diskusjon
 * Sette holdninger og ansvar på dagsorden


 * Mellomlang sikt**
 * 1) Individuell og systematisk innføring i web 2.0, bruken av programvaren
 * 2) Sette av tid til oppfrisking og opplæring i læringsteorier som vektlegger læring som sosiale prosesser
 * 3) Sette av tid til den pedagogiske refleksjon og diskusjon


 * Lang sikt**
 * 1) Web 2.0, eller kanskje det nå er web 3.0 er en naturlig del av de verktøyene og de læringsarenaene som er i skolen
 * 2) Unngå digitale skillelinjer i kollegiet
 * 3) Organisering av opplæringen som muliggjør bruk av digitale ver**ktøy**