1.Nåsituasjon

=HOLMEN= Vi har i dag to løsninger på elevsiden. Den ene består av tynne klienter som kjører mot en Linux server. Bruken her er Open Office og nettbaserte tjenester som fungerer med Firefox nettleser. Har fungert fint, men vi fikk problemer når en klasse skulle starte med digital bildebehandling med GIMP. Mer minne og ekstra prosessor er på vei. Den andre består av PC'er i nettverk, både windows 95 og XP. Mange av PC'ene er gamle og trege. Vi er nå iferd med å bygge om PC'ene til tynne eller halvtykke klienter, og har bestilt en brukt maskin som skal fungere som server for disse. Her skal vi bruke windows operativsystem. Lærerne har bærbare PC'er med windows XP. Videokanon i noen klasserom. En del skrivere rundt omkring. Beste: Skolen har enkeltpersoner som er gode på presentasjon, regneark, web-publisering, bildebehandling, oppkopling av digitalt utstyr med multimedia, digital fotografering. Men dette er noen få enkeltpersoner. Dårligste: Sliter med innlogging og e-post og fraværsføring, bruker its-learning lite, finner ikke igjen filer. Enkel teksbehandling går greit. Skolen har 60% systemansvarlig og vi vurderer å søke om IKT-lærling. Lage presentasjoner, besvare oppgaver (tekstbehandling), søke på nettet, besøke læringsportaler, f.eks [|lokus], [|matematikk.org] og [|naturfag.no]
 * //Hva er nåsituasjonen på skolen med tanke på digital infrastruktur og kompetanse? Hvor godt rustet er lærerne til å være pådrivere i endringsprosessene? Beskriv ”beste” og ”dårligste” kompetanse. Hvordan brukes IKT i praktiske pedagogiske og organisatoriske situasjoner?//**
 * Digital infrastruktur.**
 * Kompetanse**
 * IKT i undervisningen**

I**KT til informasjonsspredning** Ved innføringen av ITSL ble det gjort en jobb med å bygge opp et intranett med faglinker, rutiner, skjemaer og daglige meldinger. Dette ble omtrent ikke benyttet da jeg tror ingen skjønte vitsen eller var i stand til utnytte det. Vi var også tidlig ute med å legge om hjemesidene til fylkets mal.

=OPPEGÅRD=
 * //Nåsituasjonen med tanke på digital infrastruktur og kompetanse.//**

Med hensyn til digital infrastruktur har vi i dag to løsninger på elevsiden. Den ene består av tynne klienter som kjører mot en Linux server. Den andre består av PC'er i nettverk. men til forskjell fra Holmen, kjører vi bare med XP. Maskinene er forholdsvise nye eller oppgraderte. Vi har vesentlig kablet nett, men også en del trådløse løsninger med bærebare PC. PC-tettheten er 2 elever pr maskin, og etter hvert har skjevfordeling utjevnet seg selom det står noe igjen. Problemet for oss, med hensyn til bruk av PC i klasserom, er klasserommenes størrelse.

På medier og kommunikasjon har alle elevarbeidsplassene nett-tilkoblet PC med fagrelaert programvare foruten open office.. SSP form og Design og håndverk har datarom som kan disponeres. SSP ellers og Idrett har tilgang til 3 datarom, og skolen har mange PC-sett som kan benyttes i klasserom, se nedenfor. Biblioteket er utstyrt med 20 bærbare arbeidsstasjoner med ladeskap, 6 stasjonære PC + 6 Linux-klienter samt at det er et tilstøtende arbeidsrom med 8 stasjonære PC i kabelnett. Det er satt ut 3 stasjonære maskiner i gangareal slik at elevene lett skal kunne komme til skolens hjemmeside, egen læringsplattform og timeplanen. Lærerne har PC-sett de kan bruke i klasserom (3 X 20 + 1 X 10 + 1 X 5 ) Det er videokanoner i alle klasserom. Skrivere er plassert på bibliotek, lærerarbeidsrom, på spesialrom for MK og FO/D§H. Lærerne har egne bærbare PC'er med windows XP. Hele skolen er nett-tilkoplet, enten med kabel, der det brukes stasjonære maskiner ( Eternett. Kabelkategori 5), eller trådløst med accesspunkter som dekker det meste av skolens areal. Vi har noen skyggepunkter, og det er irriterende. Dette skyldes at løsningen har vært utviklet stegvis etter hvert som behovet har meldt seg. Nå jobber vi med å se det hele i en sammenheng og få kartlagt alle stukturer og svakhetspunkter. Bredbåndet er 8mb. Det er for lite. Vi må ta våre forhåndsregler slik at elever og lærere ikke laster for bråndkrevende ressurser. Skolen har 1 systemansvarlig, 2 lærlinger og 1 IKT-koordinator. ( den siste er ingen stilling, men funksjon)

Skolen har hatt handlingsplan for IKT siden 2000. Den rullerer årlig. Oppstarten var et samarbeidsprosjekt med Oppegård kommune i 1999, "Nettopp Oppegård". Siden gled dette prosjektet over i et nasjonalt prosjekt differensiert opplæring. Folkus har hele veien vært pedagogisk bruk av IKT, tilgang til PC for ansatte og elever samt stabilt nettverk. Planen utvides til å gjelde nett med vett og kritisk bruk av informasjon. Handlingsplanen utover nå må i større grad dreie seg om vedlikehold og oppgradering av PC-park og programvare samt kompetanseheving (digital kompetane for lærere og andre ansatte).
 * Handlingsplan for IKT**

Det har skjedd en revolusjon de siste årene. Mange lærere har meget god kompetanse, men kompetansen varierer. På SSP form kreves det også bruk av fagrelatert digitalt verktøy i henhold til Kunnskapsløftet. Fremdeles legges det vekt på håndverket her, og vi har en jobb å gjøre med kompetanseutvikling. Når det gjelder SSP ellers og ID, varierer kompetansen. Det beste er at enkeltpersoner er gode på presentasjon, regneark, web-publisering, bildebehandling, oppkopling av digitalt utstyr med multimedia, digital fotografering. Men dette gjelder på langt nær alle. Lærerne har vært utrolig flinke til å omstille seg fra 1998 til 2007. Det brukes mye IKT i opplæringen, se nedenfor. Det dreier seg om informasjonsinnhenting, presentasjon og bruk av fagrelatert programvare. Det siste gjelder spesielt realfagene og samfunnsfag, der bruken av IKT er gjennomgående. I realfagene (fysikk) programmeres det også. Andre ansatte som renhold og vedlikehold er kurset i bruk av læringsplattformen og mail.
 * Kompetanse og bruk av IKT i undervisningen**
 * Beste kompetanse:** Skolen har studieretninger som betinger god datakompetanse i og med at det kreves bruk av spesiell programvare. Dette gjelder Medier og kommunikasjon og design og håndverk hvor man benytter bl.a. hele Adobepakken, Avid video- og lydredigering. God IKT-kompetanse hva angår fagrelaert programvare finnes også på Design og Håndverk.
 * Dårligste kompetanse:** Holmen beskriver det slik: Noen lærere sliter med innlogging og e-post og fraværsføring, bruker its-learning lite, og finner ikke igjen filer. Enkel teksbehandling går greit.Oppegård vgs slutter seg til denne beskrivelsen og legger til : "På min maskin finnes ikke krøllalfa" Noen bruker ikke ITL (den elektroniske læringsplattformen) i det hele tatt) Men lærerne er motiverte for å lære.

Hva menes med bruk at IKT i undervisningen? Her kan en gi enkle svar. Det er å kunne presentasjon, regneark, web-publisering, bildebehandling, oppkopling av digitalt utstyr med multimedia, digital fotografering, benytte fagrelatert forgramvare, gi informasjon på læringsplattforen, levere og motta oppgaver. Det er på dette nivået vi strever. Og alt dette er viktig og nyttig. Men hvor står vi når det gjelder bevisst bruk av IKT for å fremme læring, tilpasse opplæringen, utnytte de digitale mediene til lærende nettverk for elever og lærere, elever-lærere, ledelse, lærere og andre ansatte? Hvor står vi når det gjelder bruk at IKT for å styrke samhandling og kontakt med elever, lærere, andre ansatte, og hva kan vi og forstår vi av de muligheter som ligger på webben? Her skjer det mye i vår organisasjon, men det finnes ingen kartlegging eller oversikt. Her er mye å gripe fatt i.Når dette er sagt, er det likevel imponerende å se hvordan utviklingen skjer, og hva som etter hvert taes i bruk rundt om i avdelingene. Det kan nevnes at IKT er blitt benyttet til å tilrettelegge spesialt for elever med idividuell opplæringsplan og for elever som må være borte fra skolen, men som likevel vil fullføre løpet på normal tid. det siste gjelder spesielt elever på idrett som deltar i større internasjonale konkurranser.
 * IKT i undervisningen**

Den vanligste bruken av IKT er informasjonsinnhenting på nettet, lage presentasjoner, dele ut arbeidsplaner på læringsplattformen (ITL), besvare oppgaver (tekstbehandling), gi og motta informasjon og besøke læringsportaler, både lisensfrie og lisensbelagte. I tillegg kommer en stadig økende mengde fagrelatert programvare i alle fag, spesielt er det interessant å følge utviklingen på avdeling for realfg. Her programmmeres det bl.a. i fysikken. I idrettsfagene brukes IKT i treningsopplegg. Spesialprogammer på MK og D&H samt SSÅ form er nevnt ovenfor. Det nevnes at i fysikk programmeres det (roboter) Av nettsteder brukt i realfagene ved skolen er bl.a disse:

[|__www.viten.no__] Denne siden er mye brukt av elever både på videregående og ungdomsskolen. Her er det lagt opp til at elevene jobber fra 2 – 4 timer med ulike prosjekter. [|__www.lokus.no__] Nettsiden til Aschehoug. Inneholder en del oppgaver, korte videosnutter og illustrasjoner. [|__www.forskning.no__] En av de mer seriøse nettsidene for nær sagt alt innen forskning. Fin om en skal skrive en oppgave / vil vite mer om et tema. [|__www.gyldendal.no/senit__] Nettsiden til Gyldendal. Inneholder en del oppgaver, korte videosnutter og illustrasjoner. [|__http://kptnaturfag.no/__] For lærere. Her får man kjøpt utstyr til naturfag, men siden inneholder også tips om div. [|__http://www.universet.no/__] Side med linker til universet. Programmering, egen programvare [|__http://rstnett.cappelen.no/3FY/index.html__] Cappelen sin nettside i fysikk. Forslag til undervisningsopplegg, oppgaver og

oppdatert viten. Siden har i tillegg en egen del som bare er tilgjengelig for lærere via passord/brukernavn. [|__http://www.physicsclassroom.com/__] En amerikansk side. Kan brukes for å vise andre eksempler enn dem som finnes i læreboken. [|__www.howstuffworks.com__] Her finner en mye rart om hvordan ting virker. En anerkjent side. [|__http://fuv.hivolda.no/prosjekt/ingvaldstraume/vitenska.htm__] Kort om vitenskapsteori. [|__www.gruble.net__] En side til mange fag. Elevene bruker denne i geografi for å lære seg land og hovedsteder. [|__http://www.rocksandminerals.com/rockcycle.htm__] Bergartssyklusen i geologi.
 * Geografi**

Skolen har helt siden datateknologi i undervisningen ble satt på dagsorden her i 1999, hatt fokus på pedagogisk bruk. Men vi kan vel si at vi har kjørt en frivillighetslinje og trodd på "bikubeeffekt". Dette har fungert for de fleste, men ikke for alle.

Gyldendals nettsted brukes i engelsk. Cappelens nettsted brukes i spansk og samfunnslære. Aschehougs nettsted brukes i norsk og tysk. Felles for disse er at de er laget til læreverk skolen bruker.I tillegg brukes: dialektXperten sprakrad.no Dagbladets diktbaseSannsynligvis brukes mange flere også.
 * Filologene, norsk og språk:**

IKT brukes for å fremme internasjonalisering. En lærer driver med dette, [|European Studies]. Hjemmesiden og ITL: / Norden-prosjekt, European Studies og Gaza-prosjekt i samarbeid med Kirkens nødhjelp
 * Internasjonalisering**

Ledelse og det som skjer ute i organisasjonen henger nøye sammen. Som ledelse bør vi har en klarere og handlingsfokusert strategi med hensyn til IKT i opplæringen. Bestillingen ut må bli tydeligere. Skjer det, tror vi at lærerne vil være godt rustet til å være pådrivere i endringsprosessen. Vi ser at enklete avdelinger allerede nå er pådrivere. Spørsmålet om rustethet i endringsprosesser generelt, henger nøye sammen med organisasjonskulturen.
 * Hvor godt rustet er lærerne til å være pådrivere i endringsprosessene?**

Elektroniske kontorstøtteprogrammer benyttes selvsagt for bedre å kunne samhandle med fylkeskommunen, legge timeplan, uttrekk til eksamen og mye mer. Det er en stor påkjenning for virksomhetene ute at programvaren som velges, skifter ofte. Dette henger bl.a. sammen med anbudsrunder. Dette er krevende med hensyn til ny opplæring. Alt skjer fort og med korte frister. Når det gjelder organisering av opplæringen, er IKT lite utnyttet. Men som nevnt ovenfor, har en ved bruk av nettet kunnet tilpasse opplæringen til elever som trenger alternative læringsarenaer. Timeplanen ligger på nettet (web-viewer). Dette betyr at vi ikke lenger behøver papirutgave, og vi kan dermed ha ulik timeplan for ulike uker. Det blir også tydeligere for elever og lærere å følge med på dager der undervisning faller bort til fordel for alternative dager. På alternative dager legges organiseringen ut på nettet. Enkelte lærere bruker IKT-støtte i det personlige møtet med eleven, oppfølging, samhandling m.v. Det er forsøkt nettdiskusjoner fremfor fysiske møter. Det fungerer dårlig.
 * Hvordan IKT brukes i i organisatoriske situasjoner**

IKT - bruk og informasjon i organisasjonen er en stor utfordring. Vi ser de muligheter bruk av ITL har, og benytter denne plattformen. Vi krever at alle følger med her, men det er enkelte som ikke er fortrolig med dette. Dette er et utviklingsområde for oss. I tillegg legger vi stor vekt på å holde [|hjemmesiden] oppdatert for å gi god og aktuell informasjon til elever, foresatte og ansatte. Timeplanen for den enkelte ligger bl.a her. foruten på Skoleareana. For å bedre medvirkning, benyttes ITL til informasjon om hva som foregår, hva som planlegges og hva som skal drøftes. For å sikre reell medvirkning fra både ansatte og elever, gjelder det å få informasjon ut tidlig i prosessen. Det er eget fagområde for samarbeid med tillitsvalgte. Det er planer om å opprette fagområde for AMU og miljøutvalget. Elevrådet og diverse prosjekter under elevrådet benytter læringsplattformen aktivt. Men ikke alle leser informasjonen som legges ut. Det svekker deres mulighet for medvirkning. = = Oppegård vgs. er godt rustet rent teknisk og utstyrsmessig for å lykkes i arbeidet med å integrere IKT i opplæringen. Det skjer allerede i dag. Mange lærere har høy kompetanse i bruk av digitale medier i undervisningen. Men kompetansen spriker, og det er en stor prosent av våre elever svarer at de i liten grad bruker IKT i undervisningen (selv om prosenten avtar for hvert år). MP3, podcasting, wikier, blogging og diverse nettsteder for å utvikle nettverk, er ikke nevnt ovenfor. Skolen er langt fra å se, forstå eller reflektere over i hvilken grad disse mulighetene kan anvendes i skolesammenheng. Elevene er på ulike nettsteder for å møte og samhandle med andre ungdommer. De laster ned, søker opp, lærer og utvikler både kunnskaper, ferdigheter og holdninger helt utenfor skolens og ofte hjemmets korrigerende eller støttende support.Hva kan det komme til å bety? Tiden er inne for en systematik opplæring i og refleksjon og pedagogisk diskusjon om digitale medier. Alle må være med. Hva skjer hvis vi ikke arbeider systematisk med dette? Hva er det verste scenariet ? Hva er drømmesituasjonen? Hva slags strategier legger vi videre for å nå det mål at digitale medier benyttes av alle, og alle har et reflektert og forskningsbasert kritisk blikk på egen bruk av IKT. Det gjenstår en del diskusjon om innholdet i begrepet digital komeptanse. Det er ikke så enkelt. Det dreier seg om mer enn å finne nettsteder, kjøpe programvare og trykke på tastene.
 * Konklusjon:**