4.Drømmesamfunn

//Legg spesiell vekt på å beskrive nødvendig infrastruktur, tiltak som har med kompetanse (kunnskap, holdninger og ferdigheter), hvordan skape begeistring for endringsprosessen? Hvordan bruke elevenes kompetanse og engasjement?// Ansattes IKT-kompetanse** Med systematisk opplæring fra 1999 og opp til i dag, er IKT blitt et vanlig hjelpemiddel i så godt som alle fag. Graden varierer. Det er likevel imponerende hvordan skolens personale har greid å omstille seg om enn i varierende grad.
 * //Hva må til for å nå// //drømmesamfunnet?//
 * Holmen:** Skolen har vært preget av eldre lærere og IKT-kompetansen har vært mangelfull. Men skolens ansatte har i samarbeid med ledelsen gitt seg selv tre år på å komme opp på et akseptabelt nivå. Vekt er lagt på å bli fortrolig med den nye teknologien samt å beherske grunnleggende teknikker. Når den gjelder den praktiske spisskompetansen har man satset på elevene.
 * Oppegård:** Skolen har høy gjennomsnittsalder på lærerne. I 1998 var det ingen som brukte IKT i opplæringen bortsett fra lærere i informasjonsteknologi. Terskelen for å ta i bruk datateknologien var høy for de fleste.

Opplæringen har vært frivillig. I dag varierer bruken fra det mest avanserte innenfor realfagene og samfunnsfagene til mer moderat bruk av faglig programvare i de fleste fag innen de allmenne fagene. I idrettsfagene benyttes fagrelatert programvare. I formgivningsfagene varierer bruken fra bruk av Indesign og fotoshop til ikke bruk av IKT i det hele tatt bortsett fra føring av karakterer og fravær. For medier og kommunikasjon, er bruk av IKT og fagrelatert programvare en selvfølgelighet.

Vi har ikke oversikt over hvor mange som benytter de muligheter ITL gir. Vi har heller ikke oversikt over hvem som bruker ITL i kommunikasjon, veiledning og oppfølging av elevene. Her må vi satse tyngre. Men vårt inntrykk er at langt de fleste bruker ITL som kommunikasjonsmedium. Ledelsen benytter ITL som den viktigste indfromasjonskilde, men det fungerer ikke. Ikke alle leser eller følger med.

Elevrådet bruker ITL flittig. Videre er ITL et nyttig hjelpemiddel i samarbeidet mellom ledelse og tillitsvalgte.

Når det gjelder det praktisk arbeidet knyttet til dette, har skolens **elev-supergruppe** regien. Dette er elever som i faget prosjekt til fordypning utvikler en wiki med den praktisk informasjonen som lærere og elever trenger. De har også et ansvar i å bringe kunnskapen ut til elevene gjennom små workshops m.m. Skolen har vært preget av eldre lærere og IKT-kompetansen har vært mangelfull. Men skolens ansatte har i samarbeid med ledelsen gitt seg selv tre år på å komme opp på et akseptabelt nivå. Vekt er lagt på å bli fortrolig med den nye teknologien samt å beherske grunnleggende teknikker. Når den gjelder den preaktiske spisskompetansen har man satset på elevene//.
 * Holmen: Skolen** har for lengst innsett at lærernes kompetanse innen IKT alltid vil være dårligere enn de fleste av elevenes ikt-kompetanse. For lærerne blir det lagt vekt på at de skal vite om hvilke muligheter ulike teknikker gir, og hvordan de kan bruke teknologien som hjelp til å øke læringsutbyttet.
 * Elevene** kan bruke all sin kreativitet og faglige kompetanse i skolearbeidet. Datateknikken er tilgjengelig og elevene vil velge vidt forskjellige løsningsformer, alt fra tradisjonelle besvarelser til mulitmedia.

Her er mye å lære. Og det skulle være muligheter for dette. Skolen har god tilgang til PC og digitalt utstyr både for elever og lærere. det er bare å innse at lærerene vil aldri kunne nå opp til elevenes innsikt og kompetanse når det gjelder teknisk bruk og muligheter på nettet. men lærerne vil være bedre enn elevene på det å vurdere nytte, det å lære elevene opp i kritisk tenkning og utvise gode holdninger i sin omgang med dette kraftfulle medium. Infrastrukturen begynner å bli bra på Oppegård. Vi strever med stabile nettverk og må gjøre noe her. Hastigheten på bredbåndet må utvides. Kompetansen blant lærerne må utvikles. Det beskrives på en annen side. Utfordringen og begeistringen kan ligge i de muligheter som ligger i nettet i dag. Noen lærere må hjelpes til å oppdage. Å oppdage, erfare, se og bli begeistret - dette vil da gå av seg selv egentlig. Problemet er ikke å lære dette, problemet er å se nødvendigheten av å lære, det å komme i gang. En annen viktig faktor er tiden det tar. Å logge seg på nettet går fort. Det går ikke fullt så fort å logge seg av. Tiden er et problem. Uvettig bruk av datateknologien innen informasjon, byråkrati, kvalitetssikring, planlegging og så videre, får en håper er barnesykdommer. Det store skjer nå en oppdager nettet som en møteplass for å utvekle NYTTIG og relevant informasjon, skape mellommenneskelige relasjoner, nettverk og læring. Greier vi å få til dette, vil begeistringen komme. Bruke elevene? Oppegård vil se på det Holmen gjør. Tiden det tar??? Vi ser allerede i dette opplegget vårt, lederopplæringen, at vi ikke får tid til å møtes på nettet vi som allerede er litt begeistret. Hvordan får vi til denne prosessen. Nå skriver en på Holmen og en på Oppegård sammen. men det skyldes at den på Oppegård ikke har funnet ut hvordan hun lager engne sider. Derfor skriver hun i Holmen sitt.Dermed erfarer hun at samskriving er alle tiders. Nå er det ikke individet som kommer i sentrum, men de flere gjør sammen. det er det felles skrevne resultat som til slutt blir produktet. Vi er så gode som det vi får til sammen. Dette er "relativt nytt" i skolen !!!!
 * Oppegård:**// Her er Holmen kommet lengre enn Oppegård.
 * Hvordan møte utfordringene (infrastruktur, kompetanse, begeistring, bruke elevene)**