IKT+handlingsplan+for+Holmen+vgs

=**1. Visjon**= Vi vil at våre elever skal bli trygge på digital teknologi og digitale verktøy slik at de kan utnytte dette til å fremme læring og sosial samhandling.

[|2. TEKNOLOGI] [|3. MENNESKET] [|4. ORGANISASJON]  =**2.**Teknologi=

2.1.1 Maskinvare
I de fleste klasserom er det plassert en PC, i noen fler; inntil 4. Det betyr at vis eleven skal jobbe med data må de gå til egne datarom, digitalt verksted eller til biblioteket. Elevene har i dag tilgang til to ulike operativsystemer.
 * Den ene løsningen består av tynne klienter som kjører mot en Linux server. Vi er med på fylkets forsøk på å prøve ut denne løsningen. Systemet har fungert ganske stabilt. All installasjon og oppgradering er foretatt ved support fra fylket. Klientene jobber raskt og støysvakt. Ulempen er at vi blir helt avhengige av ekstern hjelp for f. eks å få lagt inn nye programmer. Selv om utvalget i programvare på Linux er langt mindre enn for Windows, kommer det stadig nye og billige eller gratis programmer som vi kunne tenke oss å få installert
 * PC'er i nettverk med widows operativsystem. PC'ene er en blanding av eldre maskiner (flest) med Windows 98 og noen nyere med Windows XP.
 * Trådløst nettverk på grunnskolen med bærbare PC'er til elevbruk. I tillegg noen faste PC'er.
 * Lærerne har bærbare PC'er med windows XP. Videokanon i noen klasserom. En del skrivere rundt omkring.

2.1.2 Programvare
Som kontorstøtteprram for alle lærere og elever bruker vi OpenOffice. Dette har fungert bra. Layout og menyer er litt forskjelig på Linux og Widows-versjonen men dette skaper lite problemer. Alle maskiner har også tilgang på GIMP billedbehandling. Alle disse programmene er lisensfrie og gratis i nedlasting og bruk. TIl nettleser har vi Mozilla Firefox på Linux og Firefox og Internet Explorer (IE) på windows. Et problem er at Firefox ikke virker mot all programvare, f. eks e-lev, enkelte funksjoner i lokus, parAbel m.m. I tillegg støtter ikke vår Linuxvariant lyd eller USB-tilknytning. På et lite datarom har vi installert programmer for atakompensatoriske hjelpemidler. Dette er:
 * Talegenerator, fra engelsk, tysk og spansk tekst til tale
 * C-pen for å scanne inn tekst fra bøker og magasiner.
 * Programmer for kartlegging av lese, skrive og fagvansker generelt

2.2.1 Masinvare
Det gunstigst måtte være at tilgangen til IKT var lett tilgjengelig til enhver tid når man trengte det, at utstyret virker som det skal, med kort responstid osv. Det må være mulighet for lyd og bilde samt kople til eksterne medier.

2.2.2 Programvare
Sadig flere av de programmene man bruker ka kjøres i nettleseren. Derfor er god båndbredde og oppdaterte nettlesere viktigere. Man trenger ofte flere nettlesere siden ikke alle programmer tolkes likt. Til kontorstøtte er OpenOffice brukt i dag og fungerer bra. Men igjen ser vi at de fleste kontorprogrammer av type skrive, regneark, presentasjon og e-post også fines nettbaserte og gratis i bruk.

2.3. Behov for endring
Vi har i dag et fungerende linux-miljø og et foreldret windowsmiljø. Linux er stabilt og raskt men lider under manglende kompetanse på huset, ikke lyd og at firefox har begrensninger på en del viktige områder. Vi trenger derfor også et velfungerende nettverk med windows.

2.4. Alternative strategier
Kun windowsmiljø Kun Linuxmijø Begge miljøer Bærbar kontra stasjonær

2.5. Valgte strategier
Vi vil nok satse på to platformer i minst ett år til. Men mangelen på Linuxkompetanse vil nok ,hvis den ikke bedrer seg og supporten blir mangelfull, gjøre at vi velger det trygge og fortsetter med windows. Vi må også bedre muligheten til å kople til bærbare trådlsøse enheter.

 =__3. Mennesket__=

3.1.Dagens situasjon
Lærernes gjennomsnittsalder er høy. Generasjonsskiftet har enda ikke skjedd. De fleste har en oppvekst bak seg fra tiden før den digitale revolusjonen. Det er naturlig for dem å holde fast ved undervisningsformer som har fungert for dem under egen oppvekst og utdanning og som lærer tidligere. Samtidig er ungdommen som er vokst opp med en PC-mus i hånda på full fart inn i videregående skole. Dette er **homo zappiens** som er vant til "multitasking" og lenkebasert kunnskap. Dersom vi ikke gjør noen endringer, vil det skje endringer likevel. Datateknologien trenger seg på i i fritiden, også for den ovennnevnte "eldre" generasjon. Det nytter ikke å tro at det går over. Men bruken kan gå i skjev retning. I skolen må en ha en bevisst holdning til i hvilken retning læringen skal gå. Elevene lærer, som de alltid har gjort, på ulike arenaer, men nå er forskjellen mellom læringsarenaene så stor, at skolen taper på alle fronter dersom det ikke ksjer endringer.

Noen lærere vil sikkert fortsatt mene at det er nettopp god "gammeldags" undervisning elevene trenger i en verden som er stadig mer preget av medienes påvirkning. Et alternativ er å stille spørsmålene: En kan en ikke overse det faktum at IKT / datateknologien er sentral innenfor all samfunnsutvikling i dag. Dersom det ikke skjer endringer i skolen innen fem år, vil skolen tape i konkurranse med andre, den vil miste status og bli utsatt for massiv kritikk. Mange vil bli fortrolig med teknologien uansett, men uten systematisk oppfølging og opplæring i skolen, vil vi være med å å utvikle nye sosiale skillelinjer. Den vil gå mellom de som er digitalt kompetente og de som ikke klarer å henge med. Viktige mål blir derfor at alle skal
 * Hvordan kan vi hente det beste fra dagens pedagogikk til å gi elevene den tilpassede opplæringen de har krav på.
 * Hvilke nye muligheter gir IKT i dagens pedagogikk ?
 * Hva sier forskningen om læring ved hjelp av IKT?
 * Når skal vi ikke bruke IKT?
 * Hvilken rolle skolen skal spille, og har den også en samfunnsrolle utover det individuelle?
 * Nye sosiale skillelinjer**
 * få tilgang til samme informasjon
 * kunne delta i debatten
 * kunne erverve seg den kompetanse som etterspørres
 * få kunnskap og kompetanse som i seg selv jevner ut skillelinjer

3.3.Behov for endring
Det er en fare for at det læringsmiljøet lærerne vil tilby, er dårlig tilpasset den settingen som elevene lærer best i. Elevene vil oppleve skolen som kjedelig, uengasjerende, lite aktuell. Dette kan igjen føre til uro, skulk, elever bytter skole etc.
 * Lærerne bruker lærebøker, elevene internett
 * Lærerne kjenner ikke nettet, elevene lærer ikke noe om kildekritikk og etikk
 * Mulighetene IKT gir for bedre tilpasset opplæring, benyttes ikke
 * Mulighetene IKT gir for informasjon og presentasjon, benyttes ikke
 * masse informasjon går tapt både for lærere og elever
 * Mulighetene IKT gir for kreativ utfoldelse og nytenkning, benyttes ikke
 * Skolen bidrar ikke til økt verdiskaping i samfunns- og næringsliv

3.4. Alternative atrategier
Opplæring, kursing eller skolering av alle lærere Utvikle et lite korps av IKTinnovatører blandt lærerne. Disse vil få opplæring og tilgang til den nyeste teknologien som de så kan være med på å spre nedover i systemet.

3.5. Valgte strategier
I skolens toårsplan vil vi satse på en omfattende kompetanseheving. Samtidig må det ved eventuelle nyansettelser legges vekt på å få inn folk med god IKT kompetanse som kan være med på IKT-løftet.  =__4. Organisasjon__=

4.1. Dagens situasjon
Vi har flere ubesatte stillinger i ledelsen, og driften av skolen blir dermed lite utviklingsorientert og mer preget av ren drift. Nå er det imidlertid ansatt en utviklingsleder (undertegnede) og et mer langsiktig arbeid kan påbegynnes. IKT-handlingsplanen er ikke forankret i ledelsen. Det er derfor et godt stykke å gå for å få til dette. Planen vi være mer eller mindre ferdigskrevet før ledelsen taes med. Faren er da stor for å mislykkes. I skolens utviklingsplan står det at undertegnede skal fremme en IKT handlingsplan høsten 07. Denne er ferdig per 20. juni og vil forelegges ledelsen i ledermøte før sommeren

=5. Handlingsplan 2007 - 2009= Her