3.Scenario


 * //Lag et// //drømmescenario////. Hvordan ser drømmeskolen din ut? Beskriv gjerne en konkret skoledag sett med utgangspunktet til rektor, en lærer, en elev og et foreldrepar som er skilt og har delt omsorg.//**

Det første lærerne gjør når de kommer på jobb er å slå på PC'n og sjekke e-post og meldinger. For mange av lærerne vil det være lite nytt siden de allikevel var inne kvelden før. Mange har også vært inne i Itslearning og sjekket hvilke av elever som ikke har besvart dagens oppgaver.
 * Rektor**

Et nytt møte skal avtales og rektor bruker planleggeren i outlook for å finne et tidspunkt hvor de berørte parter kan komme. Systemansvarlig melder så at alle maskiner er oppe, netttet virker og alle skrivere er i orden.

Informasjonsflyt er blitt et fag. En er kommet langt når det gjelder å organisere ulike typer informasjon. Det er gammeldags med det klikkesystemet som i 2007 var f.eks. på ITL og ulike typer hjemmesider som det er viktig å følge med på. Likeledes popper det i dag opp melding om nytt stoff fra sider som er viktige å følge med på, f.eks. fra [|Utdanningsdirektoratet] og intranettet til [|Fylkeskommunen]. En tenker med gru på den dataspioneringen en måtte bedrive i 2007.

Elevene skal jobbe i et prosjekt der en samarbeider i fagene matematikk og naturfag. De har fått velge mellom tre forskjellige oppgaver, men de står ganske fritt i å velge dokumentasjons og presentasjonsform. Mp3 spillere taes i bruk til lydopptak, foto og video taes i bruk når elevene skal presentere sine resultater. En elev har mye fravær pga personlige forhold. Men hun kolder kontakten med medelever og lærer med chat og skype iptelefoni med kamera installert når det er viktige ting som gjennomgåes. Lærer har stor mulighet for å differensiere og tilpasse opplæringen av den enkelte elev.
 * Lærer**

Kari trenger mer ro til å fordype seg i en større oppgave. Hun foretrekker å være hjemme og følge undervisningen hjemmefra. Dette er ikke noe problem. Hun erfarer at det er mest lønnssomt læringsmessig å være på skolen, men for en periode kan hun velge alternativ arena. En naturlig bruk av datateknologien i skolen, gjør dette mulig. Dette var nok mulig også i 2007, men nå er det et naturlig alternativ til
 * Elev**

Tidligere måtte foreldrene skrive ned til hverandre hva som hadde skjedd på skolen. Nå går det meste pr e-post. Skolen holder de konakt med via læringslatformen der de kan følge med på fravær, sjekke hans digitale portefølje og se hans siste besvarelser. Dette synes Ole er greit siden han da slipper å svare på en masse spørsmål om hvordan det går. Av og til slår Ole seg litt vrang og bytter passord slik at mor og far ikke kan inn og se. Men lærerne har adressen til alle foresatte og holder jevnlig kontakt. Læreren orienterer foreldre og foresatte om hva poden driver med på skolen, kan gi viktig informasjon, invitere til nødvendige samtaler osv.
 * Foreldrepar som er skilt og har delt omsorg**

Det har utviklet seg en naturlig bruk av IKT og en kunnskap om og rutiner for hensiktmessig bruk av IKT. For 5 år siden tok sjekking av post, ITL, viktige hjemmesider, agresso, Ephorte og SATS hele dagen. Den personlige tilstedeværelsen led under skolens første famlende skritt mot den gode bruken av datateknologi. Å avvikle den hysteriske og meget slitsome bruken av IKT viste seg å henge sammen med datidens byråkratiske tenkning. Byråkratiet så først muligheten til¨å ese ut og gjøre seg enda viktigere med alle de muligheter som lå på ble bruken endret. IKT er blitt en gave, en mulighet til å opprettholde og utvikle forhold mellom mennesker, opprettholde og utvikle nye nettverk, utvikle team, til å få og gi oppmerksomhet og til å hjelpe hverandre til å lære. Nettverksbygging og kompetansebygging på tvers av fag og avdelinger påvirker ledelsesstrukturene. Skolen blir mer kunnskapsledet enn tidligere, og de ansatte og elevene blir mer selvledende.. Mye skjer rundt i organisasjonen som ikke kommer ledelsen for øre. "Frykt for straff og håp om vinning..." har fått annet innhold. Det stilles mye større krav til rektor som en styrende kraft basert på verdier og personlige relasjoner og tydelig og visjonær ledelse knyttet til mål fremfor organisering, detaljstyring av budsjett, ukentlige medbestemmelsesmøter m.v. Mye mer legges ut til team eller nettverk. Kontroll, detaljstyring, strukturer knyttet til linjeledelse og medbestemmelse er endret til klare rammeavtaler, tydelige mål, visjonær ledelse, flat ledelsesstruktur og individuelt ansvar. Her ligger også skrekkscenarier knyttet til mislighold, misbruk, korrupsjon og underslag, rettssaker knyttet til elevrettigheter osv. Men det er blitt mer personlig ansvar knyttet til dette. Den som er delegert myndighet og ansvar, er også delegert konsekvensene av mislighold. Dette har ført til mindre byråkratisk trykk og kontroll. Kvalitetssikring er **sikring av kvalitet**, ikke kontroll på at f.eks. Opplæringsloven overholdes.
 * Ledelse og administrasjon**

Timeplanen er borte. Klasserommet er borte. Det har vært en sørgeperiode med mye gråt. Klasserommet er digitalt og klasselistene er byttet ut med nettverkskoplinger og digitale adresser. Elever og lærere er organisert i faglige eletroniske nettverk. Den fysiske skolen er bygget om slik at den kan ta imot store og små nettverk når medlemmene skal samles fysisk. Den kan også ta imot for overnatting. Frekvensen av disse samlingene er fagavhengige og avhengige av hva nettverket finner mest hensiktsmessig. Teamet er tildelt ressurser som det selv disponerer. Elevene er med og disponerer selvom faglig ansvarlig har ansvaret for bruken av ressursene. Det er fremforhandlet en lærerarbeidstidsavtale der det fortsatt er årsrammer i fag. Lærer tildeles årsrammene i sin helhet, men hvor og når opplæringen finner sted, vil variere. Skoleåret følger vanlig arbeidsår. Lærerne stilles personlig til ansvar i forhold til ressurstildeling og arbeidsoppgaver, læreplanmål og skolens verdisett og lovverk ellers knyttet til lov- og styringsverk. Rektors rolle er å være et foranskutt lyn i å se muligheter, følge den teknologiske utviklingen, følge med og holde organisasjonen oppdaterte i forhold til samfunnsutvikling, nasjonale og internasjonale strømninger, nye reformer, lov- og styringsverk. Rektor er visjonær, motiverende, samlende, legger til rette for fleksibel og formålstjenlig opplæring og har mot og styrke til å ha tillit til de ansatte og delegere myndighet og ansvar til de ulike nettverk. Det er fortsatt et problem med ledelsesstukturene i det offentlige. Den tradisjonelle linjeledelsesstrukturen gjelder fortsatt i stat og på regionsnivå. Gamle delegerasjonsreglement gjelder fortsatt, og byråkratiet har est. Pressens makt er stor, og pressen er ute etter offentlig mislighold. Dette forsterker Kain merke på vår tinning: Frykt for straff og håp om vinning....Dette stiller rektor og ansatte i en vanskelig situsjon. Rektor må være en modig mann/kvinne og ha vilje og evne til å ta en avskjed med fatning. Flere hoder ruller.
 * Et alternativ : Organisering av opplæringen og klasserommet**